Krajský soud v Brně podmíněným trestem za znásilňování nezletilé podle Nejvyššího soudu (NS) porušil zákon. Podmínka je podle rozhodnutí NS trestem nepřiměřeně mírným. ČTK o výsledku dnešního neveřejného zasedání informovala mluvčí Nejvyššího soudu Gabriela Tomíčková. Nejvyšší soud reagoval na stížnost ministra spravedlnosti Pavla Blažka (ODS), který ji podal. Nejvyšší soud ale nemůže napadené rozhodnutí zrušit. Jeho výrok by však mohl ovlivnit budoucí rozhodování justice v obdobných případech. Rozsudek v případu otčíma, který nezletilou dívku několikrát týdně nutil k sexu, vzbudil kritiku a protesty.
Nejvyšší soud podle mluvčí shledal, že v důsledku jednostranného a zcela nedostatečného postupu odvolacího soudu se mimo jiné nesprávně aplikovala kritéria pro určení druhu a výměry trestu. "Podle Nejvyššího soudu je uložený podmíněný trest odnětí svobody trestem nepřiměřeně mírným a nedostatečně reflektujícím postavení zvlášť zranitelné oběti a dopady spáchaného trestného činu na její život," uvedla Tomíčková.
Z rozsudku NS mimo jiné také plyne, že odvolací soud podle NS přecenil především obhajobu obviněného a současně objektivně neposuzoval osobu poškozené. "Je patrné, že se odvolací soud jednostranně zabýval okolnostmi ve prospěch obviněného, nepřiměřeně favorizoval jeho osobní a rodinné poměry, aniž by zohlednil zásadní dopady spáchaného trestného činu do života poškozené," poukázal Nejvyšší soud.
Kauza se týká muže odsouzeného za znásilnění, za výrobu dětské pornografie a za zneužití dítěte k výrobě pornografie. Otčím si dívku natočil při intimním styku, poté ji skoro rok a půl až pětkrát týdně nutil k sexu. Před Okresním soudem ve Vyškově prohlásil vinu, Krajský soud v Brně tak už přezkoumával jen výrok o trestu. Rozhodl, že původně uložené tříleté vězení podmínečně odložil na pět let. Rozsudek je pravomocný.
Nejvyšší státní zástupce Igor Stříž už dříve uvedl, že mu právní úprava nedává možnost podat dovolání k Nejvyššímu soudu. Blažek k NS ale podal stížnost pro porušení zákona. V dané procesní situaci ale NS nemůže rozsudek zrušit, výrok má pouze akademickou povahu. Věc nicméně posuzuje i Ústavní soud. Stížnost dívka podala z pozice poškozené, domáhá se například práva na účinné vyšetřování.
Brněnský krajský soud odůvodnil verdikt tak, že přihlédl k doznání pachatele, jisté míře sebereflexe i k jeho závazkům vůči zbytku rodiny i vůči oběti, které by měl platit odškodnění. Soud také uvedl, že "prvotní impuls k intimnímu sexuálnímu kontaktu vzešel od poškozené".
Oběť se podle médií po verdiktu pokusila o sebevraždu a je v psychiatrické péči. Krajský soud přitom vycházel z předpokladu, že její psychická újma je spíše mírnější, s pozitivní prognózou. Případ vyvolal protesty, konaly se demonstrace za práva obětí znásilnění.